Vieno iš centrinėje Šiaulių miesto dalyje esančių namų siena nuo šiol vaizduoja mokslininką, atradėją Mikalojų Koperniką. „Erasmus+“ SIENA: pamatyk galimybę“ pavadintas kūrinys – dar viena didžiausios Europos Sąjungos švietimo programos „Erasmus+“ gatvės meno iniciatyva. NEŠA STIPRIĄ IR
Kauno miestas kasmet skiria mokslo premijas už ilgametę aktyvią ir reikšmingą mokslinę veiklą, aukščiausius pasiekimus nacionaliniu ar tarptautiniu mastu, novatorišką mokslinę idėją ir jos įgyvendinimą Kauno mieste. Šiemet šia premija nutarta apdovanoti ir architektūrologą Vaidą Petrulį, aktyviai
Vakarų Lietuvos regionas pirmą kartą parengė vieningą planą, kaip skatins švietimo ir mokslo plėtrą iki 2030-ųjų. Atskiras dėmesys jame skiriamas ir jūrinės kultūros plėtojimui bei jos atstovavimui visoje šalyje. SUTARĖ DĖL 32 PRIEMONIŲ Vakarų Lietuvos regioną sudaro
Lietuvos mokslo taryba suteikė Vilniaus dailės akademijai (VDA) teisę vykdyti jungtinę architektūros krypties meno doktorantūrą kartu su Kauno technologijos universitetu (KTU). Doktorantūros studijos architektūros kryptyje Lietuvoje iki šiol nebuvo vykdomos. STUDIJUOTI GALĖS LIETUVOS ARCHITEKTŪROS ABSOLVENTAI Nuo 2022
Žinomi Lietuvos menininkai bei jų duetai moksleiviams ir mokytojams iki metų pabaigos pristatys 10 video pamokų, kurios siūlo į meną žvelgti pro mokslininkų akinius. „Menininkai kaip mokslininkai“ – tai meno ir mokslo pasaulius integruojantis projektas, pristatantis įvairių
Vyriausybė neseniai patvirtino naujai dviejų Vilniaus universiteto (VU) padalinių infrastruktūrai sukurti skirtas lėšas. Saulėtekyje greta jau veikiančių stipriausių šalies mokslo centrų per trejus metus, planuojama, įsikurs modernūs Chemijos ir geomokslų bei Matematikos ir informatikos fakultetai. SVARBI MODERNIAI
Fiziškai prisidėti prie koronaviruso tyrimų galima net ir nerūpestingai tūnant namuose karantino sąlygomis. Ir ne vien liekant namuose ir neplatinant viruso. Vašingtono universiteto medicinos mokyklos Sent Luise (JAV) vykdomas projektas „Folding@home“ šiam kilniam ir daugeliui net gyvybiškai svarbiam
Sausio 19 dieną Nacionalinėje dailės galerijoje, Vilniuje prasideda 22-asis Architektūros fondo architektūrinių pokalbių ciklas, kurio tema „Švietimo architektūra: bendruomenės ir inovacijos“. Šia proga mintimis apie švietimo architektūrą bei jos padėti Lietuvoje ir Olandijoje dalinasi vienas ciklo kuratorių
Prieš 7 metus įkurtas Berggruen institutas naujam mokslo miesteliui projektuoti pasirinko Pritzkerio architektūrinės premijos laureatus šveicarų architektus „Herzog & de Meuron“. Šių ką tik paviešintas projektas atsigręžia į vienuolynų architektūrą. Kūrėjai numatė žemą atvirą užstatymą, kuris kuo
Šveicarijoje įsikūręs Europos branduolinių tyrimų centras, atrodo, ne ta vieta, kurioje tikėtumeisi sutikti menininkų. Tačiau prieš 5 metus, įsteigus tarptautinį apdovanojimą COLLIDE, situacija šiek tiek pasikeitė. Pastarojo menininkams skirto apdovanojimo laimėtojui suteikiama galimybė padirbėti kartu su mokslininkais
Trakų istorinio nacionalinio parko direkcija ir Karaliaus Jono III Rūmų muziejus Vilanove pakvietė į menotyros bei muziejinės edukacijos tarptautinę konferenciją. Dviejų dienų renginys vyks grafų Tiškevičių rūmų baltoje salėje, Užutrakio dvaro sodyboje. Konferencija aptars XIX/XX amžiaus sandūros
Tęsiame VGTU Urbanistikos katedros profesoriaus Algio Vyšniūno straipsnių ciklą, nagrinėjantį vis aštresnę architekto profesinio ir visuomeninio tapatumo problemą. Nors autorius iš esmės nagrinėja architektų rengimo ir architektų praktikos transformacijas Lietuvoje, jos pastaruoju metu iš esmės tapo aktualios
Toks tekstas galėjo pasirodyti prieš 10 metų, nes jau tada buvo matyti, kad architektų rengimas Lietuvoje virsta pelke. Aukštosios mokyklos besimėgaudamos paklausos mitu „prištampavo“ šimtus architektūrinių diplomantų, kurie it „vagnorkos“ nugulė rinką. Redakcija mano, kad VGTU Urbanistikos
Lietuvos architektūros mokslininkų gretas ką tik jas papildė dvi jaunos perspektyvios asmenybės. Architektai ir architektūros teoretikai Arnoldas Gabrėnas ir Linas Krūgelis Lietuvos architektūros tyrinėjimų lauką išplečiančias menotyros disertacijas apsigynė didžiausioje Lietuvos architektų kalvėje – Vilniaus Gedimino technikos
PILOTAS.LT pernai rašė apie In ir Jang pusiausvyros principu Kauno technologijos universiteto miestelyje suprojektuotą Mokslo, studijų ir verslo centrą (arch. G.Janulytės-Bernotienės kolektyvas). Praėjus metams, šio svarbaus Slėnio projekto statybos jau įpusėjo, išryškėjo ir paties pastato architektūros kontūrai.
Vilniaus universitetas ketina skelbti atvirą Jungtinio gyvybės mokslų centro pastato Vilniuje projekto architektūros idėjų konkursą. Biochemijos, biofizikos, biologijos, botanikos, ekologijos, genetikos, mikrobiologijos, molekulinė biologijos, neurobiologijos, zoologijos ir kitų gyvybės mokslų studentų poreikiams skirtas 21.500 m² ploto pastatas
3 skaitytojų pageidavimu, PILOTAS.LT redakcija pateikia ištrauką iš spaudai rengiamo folianto „Lietuvos architektūros istorija. VI tomas, I dalis. Šiuolaikinė Lietuvos architektūra”. Autorius – jaunas ir daug žadantis architektūros nacionalistas iš sunkiai prognozuojamo judėjimo kamufliažiniu pavadinimu „Architektūros parkas”
Dar šiemet prie Maskvos rusai planuoja pradėti statyti Skolkovo mokslo miestą – rusišką Silicio slėnį. Šį svarbų projektą aktyviai remia Rusijos valdžia, o kuruoja – asmeniškai prezidentas D.Medvedevas. Tai jau antras rusų bandymas pasistatyti pažangų mokslo ir
ARCHITEKTUOMENĖ
Daugiau nei 1.600 prenumeratorių
Pranešk naujieną visiems
Būk kartu su 4 292 bendraminčiais
info@pilotas.lt
+370 680 44001